15. märtsil kell 10.15 kaitseb Anastasia Sinitsyna majandusteaduste erialal doktoritööd „Links between segregation processes on the labour and housing markets: evidence from Finland“.
Uus Enefit AS-i ja Eesti Energia AS-iga sõlmitud hankeleping kehtib 1. märtsist 2024 kuni 28. veebruarini 2025 ning ülikool ostab sel ajavahemikul 100% taastuvenergiaallikatest toodetud elektrit.
Oma kogemusi ettevõtluse teekonnal jagasid intervjuu käigus Kadri-Ann Mägile Silklytics OÜ asutajad keemik Hanno Evard ja molekulaarbioloog Airiin Laaneväli.
14. märtsil kell 16.00 ootab eesti ja üldkeeleteaduse instituut kõiki oma tudengeid, töötajaid ja sõpru tähistama emakeelepäeva, kus keskendutakse eesti keele teise keelena õpetamisele.
Neljapäeval, 29. veebruaril toimus ülikooli raamatukogus ja üle terve Tartu linna Tartu Ülikooli lahtiste uste päev, millest võttis sel aastal osa rohkem kui 1700 Eesti noort.
Bioinseneeria ja sünteetilise bioloogia kuldajastu on alles ees. Arvatakse, et umbes selle sajandi keskpaigas hakkavad bioloogilised süsteemid mängima väga suurt rolli paljudes tehnoloogiavaldkondades. Seda enam peab Eesti sellesse valdkonda praegu investeerima.
End entusiastliku tuisupeana kirjeldav Linda Tender lõpetas magistriõpingud Tartu Ülikoolis 2023. aastal. Bakalaureuseastmes prantsuse keelt ja kirjandust õppinud neiu otsustas magistriõppes Euroopa keelte ja kultuuride õppekava kasuks,
Tänavu Tartu Ülikooli teadusteo auhinnaga pärjatud arheoloogia kaasprofessor ning analüütilise ja füüsikalise keemia teadur Mari Tõrv põimib oma töös eri teadusvaldkondade võimalusi.
Barlova teadusõhtu külaliseks on Juan Urrutia Pérez Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudist (KBFI). Juan tutvustab, mida gravitatsioonilained räägivad meile Universumist.
13. märtsil kell 19 ootame kõiki restorani Kolhethi, kus toimub vestlusõhtu „4 samba jutud“ järjekordne kohtumine. Seekordne külaline on sõudmise maailmameister, poliitik, ettevõtja ja Pärnu kolledži vilistlane Jüri Jaanson.
Tartu Ülikool tegi ühes Maailma Terviseorganisatsiooniga uuringu, milles analüüsiti, kui palju näevad Eesti lapsed ja noored televisiooni vahendusel toidureklaame.
Inimeste õhkupaisatud saasteosakesed on muutnud ajalooliselt pilvi heledamaks ja suurendanud sellega kosmosesse tagasi peegelduva päikesekiirguse hulka.
Isiksuseuuringutel saadud tulemusi geeni- ja terviseandmetega kombineerinud Eestis teadlaste tulemused osutavad, et kehakaal võib mõjutada inimese iseloomujooni.
Eesti toiduainetööstuse esimese ettevõttena hakkab Nõo Lihatööstus ühes Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudiga testima uudseid tehisintellekti- ja robootikalahendusi.